Törvényszék
    Katonai Tanácsa

Kb. I.49 /2016/2.

A Szegedi Törvényszék Katonai Tanácsa Szegeden, 2016. június 6. napján megtartott nyilvános tárgyaláson meghozta a következő

Í T É L E T E T : 

Vádlott  tűzoltó alezredes -  ...,  .............., magyar állampolgár - 
vádlott  b ű n ö s

- hivatali visszaélés bűntettében (Btk. 305. §-ának c) pont)

ezért a bíróság a vádlottat 200 (kettőszáz) napi tétel pénzbüntetésre és rendfokozatban visszavetésre  í t é l i .  

A pénzbüntetés egy napi tételének összegét 2.000,- (kétezer) Ft-ban állapítja meg. Az így kiszabott 400.000,-(Négyszázezer) Ft pénzbüntetést kell megfizetni a Szegedi Törvényszék Gazdasági Hivatala külön felhívása szerint. 

A vádlott által őrnagyi rendfokozatban eltöltendő időt a bíróság  2 (kettő) év időtartamban állapítja meg.
I N D O K O L Á S : 

A Központi Nyomozó Főügyészség Szegedi Regionális Osztálya 6.Nyom.255/2016. sz. vádfeljegyzésével vádolta  vádlottat a Btk. 305. §-ának c) pontjába ütköző hivatali visszaélés bűntettével. 

Vádlott magyar anyanyelvű, magyar állampolgár. Gépészmérnöki főiskolai végzettséggel és tűzoltó tiszti átképzéssel rendelkezik. Nős, egy gyermeke van. Havi jövedelme 340.000,-Ft. Tulajdonát képezi egy lakás, illetőleg egy családi ház kétharmad része, valamint egy személygépkocsija, továbbá egy üzlet egynegyed része. Betegségben nem szenved. Elöljárója kiváló szakmai képességűnek, beosztásra alkalmasnak találta. Büntetve nem volt, fenyítve nem volt, 2015. évben jubileumi jutalomban, 2016. évben teljesítmény juttatásban részesült. 

Vádlott a ...................... Katasztrófavédelmi Igazgatóság ...i Katasztrófavédelmi Kirendeltség Hatósági Osztályának vezetője. A Nemzeti Védelmi Szolgálat Közigazgatási Szervek Védelmi Szolgálata Igazgatóság Katasztrófavédelmi Szervek Főosztálya 2016. április 14. napján megbízhatósági vizsgálatot hajtott végre vádlottal szemben. A megbízhatósági vizsgálat keretében a tárgyalótiszt telefonon egyeztetett időpontban vádlotthoz érkezett 2016. április 14-én 14 óra körüli időben és a vádlottal a ...i Katasztrófavédelmi Kirendeltség épületében ...on a Kőrösi út 15. szám alatt tárgyalást folytatott. 

A tárgyalótiszt vádlott számára azt a legendát adta elő, hogy üzlettársaival a .............ten található „Retró 2" nevű szórakozóhelyet meg kívánja vásárolni, azonban annak eladója nem hajlandó a tűzvédelmi engedélyekről és alaprajzokról adatokat adni számára. Ekkor vádlott neve vádlott közölte a tárgyalótiszttel, hogy tűzvédelmi szempontból minden teljesen rendben van a szórakozóhelyen, folyamatosan a nyakukra jártak. 

Azonban a tárgyalótiszt továbbra is kérte, hogy vádlott mutassa meg neki a szórakozóhelyre vonatkozó iratokat, alaprajzokat amelyek a vádlottnál, azaz a Katasztrófavédelemnél megtalálhatóak. Ezt követően vádlott a teljes iratanyagot magához kérette, azt iratonként áttekintette, abból a saját maga által a tárgyalótiszt, mint a legenda szerinti vállalkozó számára fontosnak ítélt határozatokat, engedélyeket, alaprajzokat kiválogatta, azokat a tárgyalótisztnek bemutatta és egy részét a beosztottjával lefénymásoltatta, illetőleg saját maga lefénymásolta. Ennek során felhívta a figyelmét a beosztottjának arra, hogy a fénymásolás akként történjen, hogy az iratokon a Katasztrófavédelem iktató bélyegzője és az aláírás ne látszódjon. Továbbá a nagyméretű alaprajzokról, tervrajzokról engedélyezte fényképfelvétel készítését a magát vállalkozónak kiadó tárgyalótiszt részére. 

A vádlott az iratok kiadásáról saját maga döntött, a kiadott másolatok vonatkozásában illeték lerovása nem történt meg. 

Vádlott tevékenysége során másolatban kiadta az épület felülnézeti tervrajzát, villamosvezetékjogi engedélyét, ...................... Város Jegyzőjének építéshatósági határozatát, a tűzjelző rendszer létesítésének engedélyezéséről szóló határozatot, a használatbavételi engedély másolatát. 

A fenti tényállást a bíróság vádlott neve vádlott, I. sz. tanú tűzoltó ezredes tanú és az eljárás során keletkezett, a tárgyalás anyagává tett okirati bizonyítékok, különös figyelemmel a megbízhatósági vizsgálat során készült videofelvételek alapján állapította meg. 

Vádlott lényegét tekintve a nyomozás során és a bíróság előtt is tényeiben beismerte az elkövetett cselekményt, azaz, hogy a tényállásban írtak szerint járt el. Védekezésének lényege az volt, hogy az általa elkövetett cselekmény szabályos, de legalábbis nem valósít meg bűncselekményt. Abban az esetben is, ha szabálytalan. 

A védekezés lényege az volt, hogy segítő szándékkal, ügyfélbaráti eljárás során adta ki ezen okmányokat másolatban a magát vállalkozónak kiadó titkos tisztnek. Minden esetre vallotta, hogy nem győződött meg róla, hogy ezen személy ügyfélnek minősül-e, úgy vélte, hogy ezen cselekménye során a későbbiekben jó kapcsolat alakulhat ki, amely majd a munkáját segíti. Vallotta, hogy meglátása szerint ami nála, mint hatósági osztálynál irat megtalálható volt, abból minden kiadható. Példaként hozta fel, hogy szórakozóhely vonatkozásában szülők is szoktak érdeklődni, hogy rendben van-e a szórakozóhely tűzvédelmi része, bár elismerte, hogy ilyen esetben csak tájékoztatást adnak és nem másolnak le iratokat a szülők kérésére. Vallotta, hogy az illeték lerovásának elmulasztása a túlterheltség okából következett be. 

I. sz. tanú tűzoltó ezredes tanúként vallotta, hogy a cselekménynél nem volt jelen, ő a vádlott elöljárója és vallomásában lényegét tekintve, javarészt vádlottat mentve előadta, hogy a helyzet nem egyértelmű, lényegét tekintve a Ket. szabályai álláspontja szerint értelmezhetők úgy, hogy adható ki adat az azt kérő személynek. A bíróság kérdésére válaszolva a vádlott eljárását tartalmilag helyesnek, eljárási szempontból szabálytalannak minősítette, figyelemmel arra, hogy nem ellenőrizte le azt, hogy az adatokat kérő titkos tiszt ügyfélnek minősül-e. Továbbra is fenntartotta azon álláspontját, hogy ügyfél számára kiadhatóak lettek volna ezen okmányok másolatban. E körben hivatkozott a Ket. szabályaira, az ügyfél iratbetekintési jogosultsága kapcsán. 

Megtekintette a bíróság mind a szerkesztett, mind a teljes felvételt, melyet az NVSZ hivatásos állománya készített a megbízhatósági vizsgálat során. Mind a kettőből az volt megállapítható, hogy a vádlott kedélyes beszélgetés keretében, lényegét tekintve önként a titkos tiszt kérését meghaladó módon áttekinti a teljes iratanyagot, amelyből a belátása szerint a legenda szerinti vállalkozónak fontosnak látszó okmányokat kiválogatja, felhasználja a hangos bemondót is, hogy magához szólítsa a beosztottját, hogy segítségére legyen a fénymásolás során, illetőleg egy alkalommal maga is elmegy fénymásolni, a titkos tisztet egyedül hagyva az iratokkal. Figyelemmel volt arra is hogy a kiadott iratokon a katasztrófavédelemre utaló jelek kitakarásra kerüljenek.

Megállapítható volt az is, hogy számos iratot, amelyek a tűzvédelmi engedély szempontjából, az engedély megléte mellett már irrelevánsak voltak, kiválogatott és átadott a tárgyaló titkos tisztnek. Továbbá saját maga ajánlotta fel a vádlott a titkos tisztnek, hogy a nem fénymásolható méretű alaprajzokat fényképezze le, melyet a titkos tiszt meg is tett. Mindemellett a megbízhatósági vizsgálatot végrehajtó titkos tiszt anyagi ellenszolgáltatásra vonatkozó felajánlását több alkalommal visszautasította. 

Megjegyzi a bíróság, hogy vádlott a teljes felvétel megtekintése során akként nyilatkozott, hogy ők ügyfélbaráti módon fogadják az ügyfeleket. 

A bíróság a fenti bizonyítékokat az alábbiak szerint értékelte és mérlegelte:

A vádlott a tényállásban írt tények vonatkozásában beismerő vallomást tett, azok jogellenességét bűncselekmény megvalósító jellegét vitatta, ekként a tények tekintetében álláspontja a bíróság szerint maradéktalanul elfogadhatók, különös figyelemmel arra is, hogy a tények tagadása egyebekben sem vezethetne eredményre, hiszen a cselekményről videofelvétel készült. 

I. sz. tanú tűzoltó ezredes vallomását a bíróság súlytalannak ítélte figyelemmel arra, hogy a vád alá helyezett személy közvetlen szolgálati elöljárója, ezokból a vádlott bűnösségének megállapítása esetén személyére rossz fény vetülhet, továbbá megállapítható az is, hogy a vádlottal összehangolt védekezést terjesztett elő vádlott érdekében, figyelemmel arra, hogy azonosnak látszó iratokból idézték a fontosnak ítélt részeket. 

A bíróság álláspontja szerint maradéktalanul objektív és jogszerűen felhasználható bizonyítékot az NVSZ által készített videofelvétel képez, mely egyebekben is alátámasztja a ténybeli beismerő vallomást. 

A bíróság álláspontja szerint a fentiekre is figyelemmel a bíróság elé állítás törvényi feltételei fennálltak, ez okból az eljárás lefolytatására eljárási lehetőség megvolt. 

A videofelvétel az eljárásban a bíróság álláspontja szerint aggálytalanul felhasználható és törvényes tekintve, hogy az ilyen jellegű - nem magánlakásban vagy annak minősülőhelyen készülő - videofelvétel készítése nem kötött sem bírói sem igazságügyért felelős miniszter engedélyhez ezért az a Be. V. címében írt kötöttségek nélkül felhasználható.

A cselekmény jogi megítélése során a bíróság álláspontja szerint a 2004. évi CXL. tv. a Közigazgatási Hatósági Eljárás és Szolgáltatás Általános Szabályairól 15. §-a szerint a tárgyaló titkos tiszt semmi körülmények között nem minősülhetett ügyfélnek. Ekként számára a tényállásban írt iratkiadás semmi szín alatt a vádlott által nem volt teljesíthető. Nem állapítható meg a tűzvédelmi és piacfelügyeleti hatósági eljárások rendjére vonatkozó 17/2015. sz. Katasztrófavédelmi Főigazgatói intézkedés 6/a számú mellékletének 5. pontja szerinti konzultációs eljárás lefolytatása sem, hiszen abban az esetben is ügyfélként eljáró személyekről van szó. Ezen túlmenően sem felelt meg a vádlotti eljárás ezen szabályzatban meghatározott eljárásnak. 

Megállapítható az is, hogy a vádlott abban az esetben is szabálytalanul járt el, ha egyebekben a iratkiadása ügyfél vonatkozásában szabályosnak lenne minősíthető, hiszen illetékmentesen adta ki a másolatokat, ezáltal megszegte az 1990. évi XCIII. tv. mellékletének IV. fejezete szabályait, mely szerint az államigazgatási eljárásban készített hitelesített, vagy hitelesítetlen másolat illetéke 100,-Ft oldalanként. 

A bíróság álláspontja szerint a felvételek megtekintése alapján egyértelmű a vádlotti célzat annak vonatkozásában, hogy a magát vállalkozónak kiadó tárgyalótisztet azaz a legenda szerinti vállalkozót előnyben részesítse, hiszen számára áttekinti a teljes iratanyagot és abból olyan okmányokat ad ki a titkos tiszt részére, melyhez a titkos tiszt  a legenda szerinti vállalkozó ilyen módon jogszerűen nem juthatna hozzá. A bíróság jogi álláspontja szerint ez a cselekménye a vádlottnak a hivatali helyzettel való egyébkénti visszaélés tipikus esete.

Hivatkozik itt a bíróság a Ket. 69/A §-ban foglalt rendelkezésekre, mely szerint a nem ügyfélként adatot megismerni kívánó, arról másolatot kérő személy adathoz jutási módját szabályozza a jogszabály. 

Ekként a bíróság mind a megvalósult jogtalan előnyt, mind az erre vonatkozó célzatot megállapítottnak látta, akárcsak azt, hogy a vádlott a tényállásban írt cselekményével a hivatali helyzetével való visszaélést minden kétséget kizáróan megvalósította. 

A vádlott a Btk. 459. § (1) bekezdésének 11./ pontjának k) pontja szerint minősül hivatalos személynek. 

Erre figyelemmel a bíróság a vádlotti védekezést a fentiek szerint elvetette és megállapította, hogy a vádlott a Btk. 305. § c) pontjába ütköző, aszerint minősülő és büntetendő hivatali visszaélés bűntettét elkövette.

A bíróság a Btk. 79. és 80. §-a alapján eljárva, figyelembe vette az enyhítő körülményeket és súlyosító körülményeket. Enyhítő körülményként vette figyelembe a vádlott vonatkozásában a jó parancsnoki jellemzést, a kiskorú gyermek tartásáról való gondoskodást, a hosszú szolgálati időt. Súlyosító körülményként vette figyelembe a vádlott vonatkozásában, hogy magas beosztású személyként, elöljáróként követte el a cselekményt. Továbbá nyomatékos súlyosító körülményként vette figyelembe a bíróság a hivatali visszaélés bűntette elszaporodottságát. 

A bíróság a fentiekre figyelemmel lehetőséget látott a Btk. 33. § (4) bekezdésének alkalmazására, ezért a Btk. 50. § (1) bekezdése szerinti pénzbüntetést szabott ki, figyelemmel a Btk. 50. § (2) és (3) bekezdésére állapította meg a bíróság az egy napi tétel összegét, illetőleg a cselekmény tárgyi súlyára figyelemmel a napi tételek számát. 

A cselekmény jellegére figyelemmel a bíróság katonai mellékbüntetés kiszabását nélkülözhetetlennek tartotta - mivel a vádlott jogsértő cselekményéhez felhasználta a Katasztrófavédelmi igazgatóság erőforrásait és ezen cselekménye beosztottjai előtt is nyilvánvalóvá vált, mivel jogellenes cselekményéhez felhasználja beosztottját is - ezért a Btk. 139. § (1) bekezdése szerint a vádlottat rendfokozatban visszavetésre sújtotta, melynek időtartamát a Btk. 139. § (3) bekezdése alapján a törvényi maximumban határozta meg. 

Szeged, 2016. június 6.

Tandari Attila tűzoltó alezredes, katonai ülnök s.k.	Csuka Attila tűzoltó alezredes, katonai ülnök s.k.	dr. Égető Sándor hb. százados katonai tanács elnöke 	

 
Aláírásukban akadályozott katonai ülnökök helyett is: 

dr. Égető Sándor hb. százados 
katonai tanács elnöke 

Anonimizálva:
2017.01.17.
dr. Égető Sándor hb. százados
katonai bíró

AKHAT-ban jóváhagyva:

2017. 01. ............
dr. Égető Sándor hb. százados
katonai bíró